200 000 ezer éve használt gyógynövény
![200 000 ezer éve használt gyógynövény](https://javallat.cdn.shoprenter.hu/custom/javallat/image/cache/w870h530/cikkek/nyirfalevel.jpg.webp?lastmod=0.1633860011)
A nyírfát akár közönséges fának is gondolhatjuk, hiszen mindenütt találkozhatunk vele az országban. Azt azonban kevesen tudják róla, hogy valószínűleg ez a fehér kérgű fa a legrégebben használt gyógynövényünk.
Levelét, kérgét és vizét is
Melius Juhász Péter így ír a nyírfáról 1578-ban megjelent Herbariumában: „A nyírfa vizét ha tavasszal veszed és iszod, igen jó kő ellen. Sárgaság ellen vízben főzd levelét, oszt idd meg. A nyírfa vize a száj rothadását gyógyítja. Ha a sajt oltójába teszed, a sajt meg nem férgesedik”.
A középkori tanácsok még ma is helytállók a nyírfával kapcsolatban. Sőt azóta, az új kutatási eredményeknek hála, egyéb gyógyászati célokra is alkalmazzuk.
Már a neandervölgyi ember is használta
A nyír szavunk uráli eredetre vezethető vissza. Megfelelői megtalálhatók a vogul, osztják, zürjén, votják, cseremisz és szamojéd nyelvekben is. Jelentése “vessző, sarj, hajtás” lehetett.
Érdemes elidőzni kicsit tudományos nemzetségnevén is: Betula, amelynek eredete több ezer évre nyúlik vissza, de a gallok már biztosan a „betu”-nak nevezték a nyírfából készült kátrányt. A kérgéből száraz lepárlással készítették a ragasztásra és sebkezelésre is alkalmas fekete anyagot. A szót átvették a rómaiak is, akik már nemcsak a nyírfakátrányra, hanem mindenféle kátrányra azt használták. Ebből jött létre „bitumen” szó is, ami ma több nyelvben él a kátrány szinonimájaként. (A „bitumen” szó az alapja a „beton” szavunknak is)
A nyírfát azonban már a gallok előtt is használták az emberek, sőt a neandervölgy ember is. Az olaszországi Campitellónál talált 200 000 évvel ezelőtti neandervölgyi leletekben is kimutatták korábban a nyírfakátrány jelenlétét, ahogy az 50 000 éves németországi Königsauéban előkerültekben is.
Sebet gyógyít, követ old
A nyírfából többféle gyógyszer is forgalomban van Európában. A nyírfakéregből ma is készítenek gyógyszert, amelyet szintén sebgyógyításra használnak, például égési sérüléseknél vagy bőrátültetésnél. A kutatások szerint bármilyen más kezelésnél gyorsabban gyógyítja a hámsérüléseket. Krónikus bőrbetegségek kezelésére a kérget népgyógyászat is használja, igaz inkább tea formájában úgy, hogy egy evőkanál kéregből készül a forrázat.
A hétköznapokban nagyobb gyógyászati jelentőségű a nyírfa levele, amelyből a húgyutakat érintő problémák kezelésére alkalmas gyógyszerek készülnek. Ilyen célra fogyasztható teaként, de akár kapszulázva is. A népgyógyászati felhasználása ezen kívül kiterjed még a vesekövesség, az ízületi problémák az érelmeszesedés kezelésére is, amelyet sok esetben kellő számú tudományos bizonyíték is megerősít.
Kora tavaszi üdítő
Érdemes néhány szót ejteni még a nyírfavízről is, amely egyre népszerűbb italnak számít. A fa megcsapolásával nyerhető folyadék kevés cukrot, ásványi anyagokat, c-vitamint és fehérjéket tartalmaz. Tudományosan megalapozott gyógyhatással ugyan nem rendelkezik, ezt ne is várjuk tőle, de mindenképpen egészséges italnak számít.
Papp János
gyógynövény-alkalmazási szakmérnök, fitoterapeuta